Vlada Republike Slovenije je meseca svečana letos očitno prejela naročen in plačan projekt »Dežela pametnih ljudi«, ki je namenjen komunikacijski podpori Vladi pri doseganju precepljenosti prebivalstva proti virusu COVID-19. Zanima nas zakaj gre pri tem vladnem projektu in zlasti koliko vse predvideno stane nas davkoplačevalce?
»ZGODBA:
Par (fant - punca) čakajo še prijatelja, ki je brez punce, da grejo skupaj na ti. "double date". Prijatelj zamuja, onadva ga že nestrpno čakata.
Ko pridrvi po hodniku v njuno stanovanje, se začnejo hitro odpravljati.
Punca pogleda svojega fanta in vpraša: "Imamo vse? Denarnico imaš, ključe od avta imaš, cepljen si ... ", pomežikne in se nasmehne.
Nato se dekle v tej isti naglici obrne k prijatelju in ga v naglici vpraša:
"Ti? Imaš vse? Denar? Darilo zanjo? Cepljen si? "
On jo prestrašeno pogleda: "Cepljen? Ne, nisem še ..."
Oba, fant in punca ga pogledata v šoku: "Resno? Pa daaaaaj nooo "
Fant in punca slabe volje padeta (se usedeta) na kavč, stol ,
odvržeta ona torbico od sebe, on ključe od avta in on reče: "Jah, potem pa nič. Pejt se solit. Kako si ti to predstavljaš, nisem ŠE cepljen? "
... in ne grejo nikamor.«
(Komunikacijska podpora Vladi RS pri doseganju precepljenosti prebivalstva proti virusu COVID-19, Projekt: "Dežela pametnih ljudi", avtor Edvard Kadič, v Ljubljani, 28. 2. 2021)
Navedena je zgolj ena izmed 7. zgodb ali scenarijev, ki so predvideni v projektu, katerih namen je prepričati ljudi, da se bodo cepili. Scenarij si ne zasluži niti komentarja.
Poglejmo bistvene elemente projekta.
Povzetek projekta: »Cepljenje proti Covid-19 je trenutno edino znanstveno dokazano sredstvo zaščite in zagotavljanja varnosti prebivalstva pred posledicami okužbe z virusom Covid-19. Doseganje ustrezne precepljenosti prebivalstva je ključnega pomena za normalizacijo gospodarskega in socialnega življenja v državi. Osrednji izziv predstavlja nagovor in motiviranje tistega dela prebivalstva, ki bo na vrsti v zaključni fazi cepljenja populacije, ko se bodo korona ukrepi v pretežni meri že sprostili. V družbi bo zato začel prevladovati vtis, da je nevarnost z okužbo Covid-19 že minila in ni več potrebe, da bi se cepili. Komunikacijska podpora vladi zato predvideva 3 faze: fazo izgradnjo široke podpore, fazo pritiska in fazo opozarjanja/nagovarjanja k pametni odločitvi (cepljenju). Celotna podpora je časovno prilagodljiva, predvsem glede na dobavljene količine cepiv in druge dejavnike pri operativni izvedbi cepljenja po Sloveniji.«
Izhodišča projekta: »Precepljenost populacije zagotavlja zaustavitev in nadzor na pandemijo Covid-19.
Po navedbah predstavnika Inštituta Jožef Stefan (TV Slo, Odmevi, 25. 2. 2021) to v Sloveniji pomeni minimalno 1 milijon cepljenih oseb. (To številko smo v Sloveniji po uradnih podatkih dosegli pred dvema dnevoma.)
direktor NIJZ, Milan Krek
Glede na raziskave v Slo (NIJZ) in EU (Internet) lahko splošno populacijo glede odnosa do cepljenja razdelimo na 3 velike skupine:
- 55% cepljenje podpira
- 25% ima do cepljenja pretežno odklonilen odnos
- 20% cepljenje odklanja.«
Navedena izhodišča projekta Dežela pametnih ljudi so po našem prepričanju, ki ga potrjuje dejansko stanje cepljenih v Sloveniji, za okrog 5-10% prenapihnjena v smeri podpornikov cepljenja. To pomeni, da je nasprotnikov cepljenja nekoliko več od navedenih podatkov NIJZ, kar je tudi povsem logično.
»Projekt obsega 3 faze, ki so časovno opredeljene:
1. Faza: Začetek: 1. marec 2021, trajanje prilagodljivo – do začetka 2 faze
2. Faza: Začetek: 21 dni pred uradnim pričetkom splošnega cepljenja (dan D)
3. Faza Začetek: od dneva D daje, predvidoma 2-3 mesece.«
Nas niti ne zanima toliko časovna opredelitev vseh treh faz, kajti že na prvi pogled je vidno, da dejstva spet ne ustrezajo načrtu. V skladu s prevideno časovno opredelitvijo bi namreč morala biti Slovenija precepljena vsaj do konca meseca rožnika. Sedaj pa so minili še trije meseci, pa Vlada več kot očitno z realizacijo ni zadovoljna.
Bolj se nam zdi problematičen opis 2. faze pri čemer akterji sploh ne skrivajo, da gre za PRITISK NA JAVNOST, kot je razvidno iz spodnjega odstavka:
»Druga faza projekta je namenjena krepitvi pritiska na javnost, da je cepljenje res pametna odločitev in da je potrebno izkoristiti priložnost, ki nam jo nudi cepljenje za dolgoročno preprečitev nevarnosti ponovnega zaprtja dejavnosti in omejitev življenja v primeru novega vala širjenja okužb.«
Poglejmo še, koga vse je treba v skladu s projektom povabiti k sodelovanju, oziroma bolje rečeno k promociji cepljenja. Pri tem ne gre sam za golo vabilo, ampak po možnosti tudi za plačilo za sodelovanje.
direktor UKOM, Uroš Urbanija direktor UKOM, Uroš Urbanija
Ambasadorji cepljenja: strokovna javnost: (dr. Beovič, dr. Rozman, dr. Fafangel, dr. Trampuž, dr. Štrukelj, dr. Ihan, dr. Pretnar, Jelko Kacin ...), splošna javnost (splošni influenserji) - izjave o cepljenju (predsednik RS, Vlade RS, DZ, DS, vodje parlamentarnih in izvenparlamentarnih strank, župani: (Jankovič Lj, Arsenovič Mb, Miklavič Ng, Bržan Kp, Jevšek Ms, Rakovec Kr, Macedoni Nm, Klugler Sg ...), dekani Univerz in samostojnih fakultet, minister za zdravje, direktor UKC Lj in MB, predsednik Planinske zveze, predsednik Taborniške zveze, predsednik Gasilske zveze Slovenije, predsednik Gospodarske zbornice Slovenije, predsednik Obrtne zbornice Slovenije, predsedniki sindikatov (SVIZ, ZZZS, ...), nadškof Stanislav Zore.
Posebej opozarjamo na izbor uglednih osebnosti iz javnega življenja: pisatelji (Lainšček, Golob, ...), glasbeniki (Nipke, C. Salle, M. Špik, DJ Umek, Tanja Žagar, Ines Erbus ...), režiserji (Okorn, Cavazza, ...), igralci (D. Varga, S. Cavazza, Katarina Čas, Nina Ivanič ...), aktivisti (Erik Brecelj, Komat, ..), akademiki (Ernest Petrič, Renata Salecl, ...).
Jasno lahko razberemo, da je med angažiranimi »ambasadorji cepljenja« tudi režiser Mitja Okorn, ki je v ta namen že posnel dokumentarni film na temo Covida-19. Jasno je tudi, da gre za vnaprej načrtovano propagando, kakršne se ne bi sramoval niti prvi nacistični propagandist dr. Joseph Goebbels.
In seveda končno pridemo do ključnega vprašanja: koliko denarja iz slovenskega državnega proračuna je dejansko bilo in še bo namenjenega realizaciji posameznih nalog, ki sta jih dobila UKOM in NIJZ. Ne samo, koliko je stal plačani »spis« projekt Dežela pametnih ljudi, marveč, koliko je stalo vse ostalo, narejeno na podlagi tega projekta.
Po vladnem načrtu je namreč v projekt vključenih:
- 20 spletnih portalov;
- 33 televizijskih postaj;
- 53 radijskih postaj;
- 53 tiskanih medijev (časopisov in revij).
Dodati je treba še družbene medije: Facebook, Twitter, Instagram, Youtube, okrogle mize in jumbo plakate. Vse to je – ne pozabimo – namenjeno krepitvi pritiska na javnost, da se cepi. In vse to plačujejo tudi vsi tisti, ki se ne želijo in nočejo cepiti. Glede na osnovno analizo projekta, bo vsekakor potrebno pridobiti podatek o tem, koliko so vse navedene in realizirane aktivnosti, ali drugače povedano projekt Dežela zlorabljenih ljudi, nas dvakoplačevalce dejansko stale.
Samo Korošec in Herman Bezjak, 03. vinotok 2021